Kommune kalder moske ulovlig – må kun drive grillbar
Aarhus Kommune vil nu undersøge, om moskeen kan gøres lovlig eller skal lukkes.
Det har mødt undren og kritik fra eksperter, at folkene bag en aarhusiansk moske bruger en indsamlingstilladelse givet til en forening ved navn Kvindelig Kultur Forening til at samle penge ind til moskeen.
Nu viser det sig så, at folkene bag moskeen slet ikke har tilladelse til hverken at drive moske eller forening på Al-Furqan-moskeen og Kvindelig Kultur Forenings fælles adresse i Aarhus-bydelen Tilst.
Det oplyser Aarhus Kommune til TV 2.
- Det er virkelig problematisk, siger Torben Simonsen, kontorchef for teknik og miljø i Aarhus Kommune.
Han fortæller, at der blandt andet kan være særlige krav til flugtveje, parkeringsmuligheder og andre byggetekniske krav, som skal opfyldes, før der kan drives moske eller forening på adressen.
Derfor kræver det en tilladelse, som folkene bag Kvindelig Kultur Forening og Al-Furqan-moskeen aldrig har søgt. Dermed er driften af foreningen og moskeen på adressen ulovlig, fortæller Torben Simonsen.
- Det er ikke en teknikalitet. Det med flugtveje handler om menneskers sikkerhed, men der kan også være planlægningsmæssige interesser i kommunen, der kan gøre, at det her ikke er stedet for den type aktivitet, lyder det fra kontorchefen.
Kommune kalder det alvorligt
Al-Furqans ejendom er i dag kun godkendt af Aarhus Kommune til at blive brugt til grillbar. Da Kvindelig Kultur Forening købte ejendommen i 2021 og omdannede den til en moske, skulle foreningen helt konkret have søgt Aarhus Kommune om en byggetilladelse, fortæller Torben Simonsen.
- Hos os er det alvorligt, når man ændrer nogle lokaler til en helt anden brug uden at få idéen om, at det nok kræver en godkendelse, siger kontorchefen.
TV 2 kunne onsdag fortælle, hvordan eksperter kritiserer Al-Furqan-moskeens indsamling af penge til blandt andet renovering af moskeen. Folkene bag benytter sig af en indsamlingstilladelse givet til foreningen Kvindelig Kultur Forening.
Forening og moske hører sammen
Der er flere forbindelser mellem moskeen og Kvindelig Kulturforening. Sidstnævnte oplyser selv til TV 2, at moskeen er en del af foreningen. Men det fik Indsamlingsnævnet ikke at vide i den nødvendige tilladelse til at samle penge ind.
Her fremgår det nemlig hverken, at der samles penge ind til en moske, eller at foreningen hører sammen med en moske.
I de medsendte vedtægter for foreningen fremgår det i stedet, at Kvindelig Kultur Forenings medlemmer primært består af kvinder, og at foreningen blandt andet arrangerer udflugter og holder foredrag om kvinders rettigheder.
Det hænger ifølge eksperter ikke sammen med de budskaber, folkene bag deler på sociale medier, eller de aktiviteter som foregår i moskeen.
Når moskeen samler penge ind på sociale medier, nævner den ikke, at den benytter en indsamlingstilladelse givet til Kvindelig Kultur Forening, og at pengene altså skal gå til foreningen.
Det fik advokat og indsamlingsekspert Henrik Bonné til at vurdere, at moskeen bryder indsamlingsreglerne.
Har været åbne om moské
Lene Kühle, religionsociolog og islam-forsker på Aarhus Universitet, har tidligere kortlagt de danske moskeer og er flere gange stødt på sager, hvor der er opført en moske i strid med en lokalplan.
Manglende tilladelse forklarer ikke kritiserede indsamlinger
Indsamlingsekspert og advokat Henrik Bonné og religionssociolog Lene Kühle har ikke noget bud på, hvorfor Al-Furqan-moskeen bruger Kvindelig Kultur Forenings indsamlingstilladelse.
Moskeen vil nemlig formentlig kunne få en tilladelse i eget navn og med retvisende vedtægter, der fortæller om, at indsamlede penge skal gå til en moske.
Den manglende byggetilladelse til adressen i Tilst forklarer heller ikke, hvorfor moskeen bruger Kvindelig Kultur Forenings indsamlingstilladelse.
Ejendommen er nemlig heller ikke godkendt til at huse en forening. Derfor er det altså i forhold til byggetilladelsen ikke nogen fordel for moskeen, at den kalder sig Kvindelig Kultur Forening.
Hun er dog aldrig tidligere stødt på en lignende sag, hvor det er en manglende byggetilladelse i forbindelse med omdannelsen af moskeens ejendom i Tilst, der kan ende med at spænde ben for moskeens eksistens.
Gruppen Al-Furqan Dawah Center, som indkalder til arrangementer i Al-Furqan-moskeen, har på sociale medier været helt åbne om, at der drives moske fra adressen.
Her ses et opslag fra Al-Furqan Dawah Centers Facebook-side, hvor der indkaldes til den første fredagsbøn i moskeen i august 2021. Foto: Al-Furqan Dawah Centers Facebook-side
Og i Tingbogen for ejendommen kan man i forbindelse med Kvindelig Kultur Forenings køb i 2021 se, at den skal bruges til foreningens aktiviteter. Det fremgår dog ikke, at der skal drives moske på adressen.
Alligevel er det først, da TV 2 kontakter Aarhus Kommune, at den manglende tilladelse til at drive forening og moske fra adressen opdages.
Har ikke styr på moskeerne
Det er ikke så overraskende, lyder det fra Lene Kühle. Det er langtfra ualmindeligt, at myndigheder ikke har styr på, hvor der drives moskeer i Danmark.
Hun stod i 2017 bag en kortlægning, der viste, at kun en tredjedel af moskeer enten selv var et anerkendt trossamfund eller en menighed under et anerkendt trossamfund. Siden er flere blevet anerkendt, men myndighederne har fortsat kun kendskab til under halvdelen af landets moskeer, vurderer Lene Kühle.
Det har på den ene side den konsekvens, at myndighederne ikke har mulighed for at holde styr på, om moskeerne overholder reglerne. Og på den anden side betyder det også, at myndighederne ikke kan vejlede moskeerne i, hvordan de overholder reglerne.
Sagen med Al-Furqan-moskeen viser, at lovgivningen ikke fungerer særlig godt, mener Lene Kühle.
Ekspert: Budskaber passer ikke med kvindeforening
TV 2 kunne onsdag fortælle, hvordan religionssociolog Lene Kühle undrede sig over, at Al-Furqan-moskeen tilsyneladende er en del af en forening ved navn Kvindelig Kultur Forening.
Moskeens imam er den kontroversielle imam Abu Bilal, der har været i søgelyset flere gange. Blandt andet da han i TV 2-dokumentaren 'Moskeerne bag sløret' fra 2016 blev afsløret i at undervise kvinder i Grimhøjmoskeen i Aarhus om islams regler for utroskab – regler der inkluderede blandt andet pisk og stening. Optagelserne viste dog også, at han fortalte kvinderne, at sådanne straffe ikke udføres i Danmark.
På moskeens Facebook-side deles blandt andet også indhold, som ikke normalt forbindes med en forening, der holder foredrag om kvinders rettigheder.
Der linkes eksempelvis til en video fra et foredrag i moskeen om ægteskab fra 2023. Her lyder budskabet, at en god kone adlyder sin mand og ikke lukker fremmede mænd ind i hjemmet eller taler med andre mænd, hvis deres ægtefælle eksempelvis er ude at rejse.
I et opslag fra formanden, Khalid Ismails, Tiktok-profil fra 2022 kan man i en video se budskabet om, hvordan muslimske mænd bør undgå at gifte sig med en kvinde, der ikke har evnen og viljen til at opdrage og passe børn, gøre rent og lave mad, eller som ikke adlyder manden.
Folkene bag moskeen burde ifølge Lene Kühle have henvendt sig til kommunen for at søge godkendelse, men man kan også pege på, at kommunen kunne have reageret.
- Der bør være bedre information, for det er mit indtryk, at de fleste moskeer gerne vil overholde loven, siger Lene Kühle
Hun undrer sig over, at Aarhus Kommune ikke tidligere har rettet henvendelse til folkene bag Al-Furqan-moskeen, der på sociale medier har været åbne om, at der drives moske fra adressen.
- Det er underligt, at ingen har reageret på det. De har jo ikke holdt det skjult, siger hun.
Umuligt at opdage, mener kommune
Hos Aarhus Kommune mener kontorchef Torben Simonsen ikke, at man burde have opdaget den manglende tilladelse tidligere.
Også selvom han selv ved en søgning på adressen på Facebook ledes hen til et opslag, hvor moskeen i 2021 indkaldte til den første fredagsbøn i den dengang nye moske.
- Jeg tænker ikke, at vi har en chance for at opdage det,
Heller ikke når det er så åbenlyst, som du selv lige har erfaret?
- Det kræver jo, at man følger den pågældende side på sociale medier eller lignende. Der er ikke noget, vi er blevet opmærksomme på.
Han fortæller, at der skal medieomtale eller henvendelser fra eksempelvis naboer eller skattemyndigheder til, før at kommunen typisk opdager, at der mangler tilladelser.
- Vi overvåger som byggemyndighed ikke alle adresser eller fører tilsyn. Så vi skal altså reagere på henvendelser udefra, siger Torben Simonsen.
Kan ende på politikernes bord
Det vil ifølge kontorchefen formentlig tage cirka tre måneder, før at det er afgjort, om driften af moskeen kan gøres lovlig.
Kan kommunens administration ikke selv afgøre det, kan det i sidste ende blive op til lokalpolitikerne i Aarhus Kommune at afgøre, om der skal gives tilladelse.
Derfor skulle moske have søgt om tilladelse
Ifølge Aarhus Kommune skulle folkene bag Kvindelig Kultur Forening og Al-Furqan-moskeen have søgt om en byggetilladelse.
I dag er deres fælles adresse godkendt til at blive brugt til at drive grillbar.
Kontorchef for teknik og miljø i Aarhus Kommune Torben Simonsen peger på, at det ifølge byggeloven kræver en byggetilladelse, hvis der er tale om "en væsentlig anvendelsesændring" for brugen af ejendommen.
Det er der tale om, når ejendommen går fra at blive brugt til grillbar og til i stedet at blive brugt til forening og moske, vurderer Aarhus Kommune.
Når kommunen frem til, at der ikke kan tillades moske på adressen, vil kommunen bede foreningen om at stoppe sine aktiviteter.
Kvindelig Kultur Forenings næstformand, Sarah Kayed, skriver i en sms til TV 2, at Al-Furqan hører under Kvindelig Kultur Forening, og at moskeen og foreningen altså hører sammen.
Foreningen har ikke ønsket at stille op til interview og har ikke svaret på en række yderligere spørgsmål, som TV 2 har sendt til foreningen.
TV 2 har også sendt spørgsmålene til AL-Furqan Dawah Centers mailadresse, men har heller ikke her fået svar.
TV 2s aktindsigter viser, at Kvindelig Kultur Forening også har købt naboejendommen til foreningen og moskeens fælles adresse. Heller ikke her er der tilladelse til at drive moske eller forening, oplyser Aarhus Kommune.