Mille får ros for sin kritik af folkeskolen af kendt debattør
Dansklærerforeningen kalder kritikken overdreven, men de genkender problemet. De arbejder derfor med at forbedre elevernes læselyst, lyder det.
Dansklærerforeningen kalder kritikken overdreven, men de genkender problemet. De arbejder derfor med at forbedre elevernes læselyst, lyder det.
Når gymnasieelev Mille Hedegaard Heidal fra Horsens tænker tilbage på sin folkeskoletid, husker hun ikke, at der blev gjort meget for, at hun og hendes klassekammerater skulle udvikle en naturlig lyst til at læse.
Tværtimod.
Fokus var på, at de skulle lære at læse og gerne så hurtigt som muligt, så de kunne klare sig godt senere hen i uddannelsessystemet, oplevede hun.
- Jeg elsker at læse, og derfor synes jeg, det var så ærgerligt, at noget, jeg holdt virkelig meget af, blev sat ind i et andet format, hvor det handlede om konkurrence og præstation, frem for nydelsen i det, fortæller hun i ’Go’ aften Live’.
Får ros af kulturkommentator
For Mille Hedegaard Heidal er litteraturen et møde med forskellige miljøer, karakterer og et sted, hvor man kan lære en masse og udvikle sig som menneske, men sådan har hun ikke oplevet, at fokus har været i folkeskolen.
I et debatindlæg i Politiken skriver hun:
- Vigtigheden af evnen til at læse bør ikke negligeres. Dog piner det mig, at folkeskolen og staten gennem deres evige stræben efter resultater har formået at dræbe læsekulturen og læselysten til fordel for et øget fokus på læsekompetencer.
Og Mille Hedegaard Heidals kritik af folkeskolen får ros af Weekendavisens kulturkommentator, Anne Sophia Hermansen, der kalder hende en "heltinde".
Hjemme hos hende er hun gået en alternativ vej for at få sin søn til at læse, fortæller hun.
Har betalt sin søn for at læse
Anne Sophia Hermansen er enig med Mille Hedegaard Heidal.
Hun mener, at undervisningen handler for meget om miljøanalyse, personkarakteristik og genrebetegnelse, når der bliver arbejdet med litteratur i folkeskolen i dag.
- Det hele er så orienteret mod kompetencer i stedet for også at være koncentreret om, hvad kan litteraturen lære os om at mestre livet og det at blive menneske, lyder det.
Det er dog ikke en kritik af landets dansklærere, som Anne Sophia Hermansen mener, gør en stor indsats, lyder det.
Forældrene har også et ansvar, mener hun:
- Hvis de (forældrene, red.) sidder og taber hele deres opmærksomhed og interesse ned i en skærm. Hvad enten det er en tv-skærm, en computer eller deres iPhone, og de ikke selv løfter blikket, hvorfor skulle børnene så ikke gøre andet end at kopiere deres adfærd?
Læsning er blevet til en læsetræning, og det kan jeg godt forstå, at hun er træt af
Anne Sophia Hermansen har selv præsenteret sin søn for litteratur gennem hans opvækst, men han mistede alligevel læselysten, da han blev ældre. Da han så var på udveksling og gerne ville hjem, tilbød Anne Sophia Hermansen ham derfor penge for at læse bøger.
Og hun har ikke fortrudt sin beslutning. For med belønningssystemet, skete der noget.
Pludselig læste han flere bøger, blandt andet 'Kongens fald', og de to begyndte at diskutere bøger sammen over telefonen i stedet for at tale om, at han gerne ville hjem, fortæller Anne Sophia Hermansen.
Der arbejdes med læselyst
Ida Geertz-Jensen, der er formand for Folkeskolesektionen hos Dansklærerforeningen, mener, at det er en overdrivelse at sige, at folkeskolen dræber elevernes læselyst.
Men hun kan godt genkende problematikken, som Mille Hedegaard Heidal rejser.
- Læsning er blevet reduceret til ren læsetræning, og det kan jeg godt forstå, at hun er træt af, siger Ida Geertz-Jensen.
Ida Geertz-Jensen forklarer, at det ikke har været lærernes, men politikernes ønske, at læsningen i højere grad skulle fokuseres mod PISA-tests med mere – og det har ikke været vellykket, påpeger hun.
Seneste undersøgelse fra 2022 viser, at danske 15-åriges læseniveau er på det laveste nogensinde.
Derfor er der også kommet et stort fokus på læselyst, eller læsevaner som Ida Geertz-Jensen kalder det, i klasseværelserne.
I hendes klasser skal eleverne både læse med henblik på træning og analyse, men de skal også læse bøger derhjemme og i undervisningen, blot fordi det er fabelagtig litteratur.
For selvom det er vigtigt, at eleverne lærer at analysere noveller forud for deres danskprøve i 9. klasse, skal de også i højere grad læse litteratur, der ikke skal analyseres eller bruges i testsammenhæng, mener Ida Geertz-Jensen:
- Læsning er meget mere. Læsning åbner verdener med karakterer, man kan spejle sig i, og man kan arbejde med empati, indsigt og erkendelse, siger hun.
Skab et fællesskab omkring bøger
Mille Hedegaard Heidal synes derfor, at der skal investeres mere i, at danske folkeskoleelever får læselysten tilbage.
Og det skal primært ske i folkeskolen, mener hun.
- Det er ikke alle familier, der har ressourcerne eller tiden til at etablere en sund læsekultur, så det bliver vi nødt til at investere i kan foregå i skolen, så alle børn har mulighed for, at den her læselyst kan komme, siger hun.
Vi skal nok blive gode til det, hvis vi bare læser
Og Mille Hedegaard Heidal så gerne, at litteraturen var mere synlig og tilgængelig i klasselokalet, og at der kunne blive skabt et fællesskab omkring bøgerne blandt eleverne.
- Jeg tror, vi skal prøve at omdefinere, hvad læsningens formål er. Jeg tror ikke, at læsningens formål skal være, at vi skal være gode til det, hvilket er det signal, jeg har fået. Vi skal nok blive gode til det, hvis vi bare læser, siger hun.