Dansk bjergbestiger gik forbi flere døde – nu hentes lig fra ”dødszone”
Nepals regering har igangsat et oprydningsarbejde i Everest-regionen, hvor de har fragtet fire døde bjergbestigere ned fra bjergene.
Da den danske bjergbestiger Emma Østergaard sidste år besteg Mount Everest, gik hun forbi fire døde personer, der var omkommet på ruten.
De lå lige ved siden af stien.
I samme dundragt og samme vandrestøvler, som dem hun selv havde på.
På vej ned fra toppen lå der én, som ikke lå der, da hun var på vej op.
Nogle bjergbestigere kunne finde på at sætte sig på hug, sige en bøn eller holde en kort pause i stilhed og respekt.
Emma Østergaard valgte at kigge væk og fortsætte med at gå.
Det var for barskt, og frygten for at ”blive en historie på bjerget” kunne hun ikke lade krybe ind under jakken.
- Det sætter så mange tanker i gang, fordi nogen derhjemme mangler deres kære, siger Emma Østergaard til TV 2.
Og selvom det med hendes egne ord er ”helt absurd”, hænger Everest og død uløseligt sammen, og derfor er den danske bjergbestiger også glad for, at de nepalesiske myndigheder i år satte gang i et stort oprydningsarbejde i Everest-regionen.
Et arbejde der er enormt risikabelt, farligt, krævende og dyrt.
I år er det lykkedes oprydningsholdet, som består af sherpaer og personer fra det nepalesiske militær, at fragte 11 tons affald og fire omkomne personer ned fra den såkaldte ”dødszone” i Everest-regionen.
Det skriver BBC.
Det er første gang, at de nepalesiske myndigheder har sat et mål om at hente fem lig ud af området i over 8000 meters højde.
En svær opgave
Én af personerne, der er blevet hentet ned fra bjerget, er en tjekkisk bjergbestiger, der omkom tæt på toppen af bjerget Lhotse i 2012.
En anden er amerikaner, der omkom i 2017, og to er endnu ikke identificeret.
I alt har mindst 300 personer mistet livet i Everest-regionen, og dødstallet stiger år for år.
I 2024 er otte indtil videre blevet dræbt i højderne, og i 2023 døde 18 personer ifølge Nepals turistmyndigheder.
Det er ikke en let opgave at få de døde personer væk fra ruten og ned fra bjerget, og derfor har flere lig også ligget der i årevis.
Ifølge BBC afviser mange firmaer at stå for opgaven, hvis pårørende gerne vil have deres kære bragt ned. Det er simpelthen for farligt.
Oprydningsholdet arbejdede i 54 dage, og der skulle 12 personer til at fragte ét lig ned. De dybfrosne lig var svære at manøvrere rundt, og der blev brugt et rebsystem til at fire dem gradvist ned.
For ikke at forstyrre bjergbestigerne, der havde kurs mod bjergtoppene, arbejdede oprydningsholdet kun efter mørkets frembrud.
Desuden er der kun et vindue på cirka 15 dage hvert år, hvor det er muligt at begive sig op over 8000 meters højde.
Ekspeditionen har kostet fem millioner rupees svarende til cirka 250.000 kroner.
Et dårligt ry
Lederen af oprydningskampagnen, Aditya Karki, siger ifølge BBC Nepali, at skrald og lig har givet Himalaya et dårligt ry.
Og det skal der gøres noget ved.
Det er Emma Østergaard helt enig i, og hun beskriver det som meget ambivalent at være en del af et erhverv, hvor man på den måde tæller døde på fingrene.
Hun mener, at ”bjergturister” – altså uerfarne klatrere – er en stor del af årsagen til de mange dødsfald på bjerget.
Selv forsøger hun at gøre alt, hvad hun kan for at være så selvstændig som muligt på bjerget, så hun påvirker andre mennesker og miljøet så lidt som muligt med sin sport, fortæller hun.
- Når du taler om Mount Everest, er død og skrald tit de to emner, det handler om. Det er megaærgerligt, men også helt vildt vigtigt, at vi ikke lukker øjnene, siger hun.
Smukt at give familierne afklaring
Emma Østergaard fortæller, at man som bjergbestiger godt kan blive set ned på, hvis man går forbi en død person og ikke bare tager personen med ned.
Men hvert skridt tager så mange kræfter, og bruger man sin energi forkert, risikerer man at sætte sig selv i fare, lyder det fra den 27-årige bjergbestiger.
Derfor synes hun også, at det er ”smukt”, at myndighederne med oprydningsaktionen kan give familierne til de omkomne afklaring.
- Det skal de også, for de tjener jo herremeget på turismen, siger hun.
Tag en pose skrald
En stor del af oprydningsarbejdet har også handlet om at samle skrald.
11 tons skrald har oprydningsarbejderne fragtet ned i år.
Den store mængde af skrald var Emma Østergaard også vidne til under sin Everest-ekspedition, hvor hun beskriver især camp 4 som ”skrækkeligt” med telte, iltflasker og drikkedunke spredt ud over det hele.
Selv fyldte hun en pose og tog med ned.
Derfor ser hun det som altafgørende, at alle aktører omkring Mount Everest gør alt, hvad de kan for at mindske mængden af affald.
- Det er så vigtigt. Det skal der gøres mere af. Det er jo vores natur, siger hun.
De nepalesiske myndigheder har sagt, at de vil begrave ligene, hvis ingen pårørende giver sig til kende inden for tre måneder efter identifikationen.