Ørsted lover bæredygtighed - nu sås der tvivl om løftet
Danmarks største energiselskab lover kunderne i Aarhus 100 procent bæredygtig biomasse, fordi deres træpiller har de rigtige certifikater. Men firmaet, der giver certifikaterne, siger, at de ikke kan love 100 procent bæredygtighed.
Pressenævnet har udtalt kritik af artiklen
Når de aarhusianske borgere skruer op for deres radiatorer, lover energiselskabet Ørsted, at varmen er produceret på 100 procent bæredygtig biomasse – flis og træpiller – indkøbt i blandt andet Estland. Og det kan Ørsted love, fordi deres biomasse har de rette certifikater.
Men TV2 ØSTJYLLAND kan nu fortælle, at firmaet Preferred by Nature, der tildeler certifikaterne, ikke kan love 100 procent bæredygtighed.
- Nej, det kan jeg overhovedet ikke. Men jeg kan sige, at der heldigvis er kommet en masse fokus på standarder og krav for træpiller i dag sammenlignet med, hvad der var for bare 10 år siden.
Læs også
Sådan lyder det blandt andet fra Peter Feilberg, direktør i virksomheden Preferred by Nature, da TV2 ØSTJYLLAND sætter ham i stævne på hans kontor i den estiske by Tartu.
Firmaet, der skal give de bæredygtige certifikater, kan altså ikke love 100 pct. bæredygtighed. Så spørgsmål er, om Ørsted stadig kan holde løftet om bæredygtighed.
- Vores biomasse er certificeret, og dermed er vi enige med både de danske myndigheder og EU’s myndigheder om, at certificeret biomasse er bæredygtig biomasse, siger Peter Kristensen, senior manager og bæredygtighedsansvarlig for biomasse i Ørsted, til TV2 ØSTYLLAND.
Hvor kommer træet fra?
Ørsted, der ejer Studstrupværket, som leverer fjernvarme til godt 100.000 århusianske husstande, importerer 23 procent af deres biomasse fra Estland. Virksomheden køber blandt andet biomassen af Europas største producent af træpiller, der hedder Graanul Invest.
Alt, hvad Graanul Invest sælger til Ørsted, er rigtig nok certificeret. Men spørgsmålet er, om certifikaterne er ensbetydende med 100 pct. bæredygtighed.
I en skov øst for Tartu møder TV2 ØSTJYLLAND Matti Sepp, skovfoged igennem 10 år og klimaforkæmper for Estonian Forest Aid.
Han viser, hvordan der gennem årene er blevet fældet store mængder træ. Og han frygter, at en del af træet er endt som certificeret biobrændsel, selvom der – efter hans mening – ikke er tale om bæredygtighed. Det er specielt dyrelivet, Matti Sepp er nervøs for.
- Det er mest de små dyr, det går ud over. Egerne og fugle. Det er rederne, der bliver ødelagte. Selv ørnereder, siger han.
Fuglelivet i Estland
Både Tartu universitet, Birdlife Estonia og State Environment Agency har undersøgt fuglebestandene i Estland.
I 2018 døde 84000 fugleunger på grund af træfældning ifølge en rapport lavet af Tartu Universitet.
Ifølge Birdlife Estonia har der været en nedgang af fugle i estiske skove på 26 procent fra 1983 til 2018.
State Environment Agency er nået frem til, at bestandene er faldet med 31%.
Estisk politiker kritiserer biomasseproduktionen
Det er ikke kun fuglene, det går ud over. Der bliver også fældet voldsomt i Natura 2000 områder, der er beskyttet af EU. Beskyttelsen skal sikre planter, svampe og fuglelivet. I det område, som TV2 Østjylland besøger, er der en beskyttelse på 16 fuglearter.
- Vi har mange områder, der er beskyttet. Men i mange af områderne bliver der stadig clearcuttet store områder. Det lyder jo vanvittigt, når det er en beskyttet skov.
Jevgeni Ossinovski er tidligere minister i Estland og formand for socialdemokraterne i landet. Han anerkender, at der bliver clear cuttet for meget træ i Natura 2000 områderne. Clear cutting betyder, at alt træ fældes i et stort område.
- Vi har mange områder, der er beskyttet. Men i mange af områderne bliver der stadig clearcuttet store områder. Det lyder jo vanvittigt, når det er en beskyttet skov.
EU mener, at den estiske regering har sovet i timen i forhold til at beskytte Natura 2000-områderne ordentligt. Derfor har EU sendt en løftet pegefinger til Estland med trusler om bøder.
Spørgsmålet er nu, om træet fra skovene bliver brugt til biomasse-produktion.
- Ja, selvfølgelig. Og ingen holder øje, siger Jevgeni Ossinovski.
Bøder til datterselskabs medarbejdere
I det sydlige Estland ligger det beskyttede Natura 2000-område Otepää. Her besøger vi to forskellige skovområder, der er ejet af træfældningsfirmaet Valga Puu. De har de rette certifikater, og er ejet af Graanul Invest.
Områderne har været udsat for clear cutting. Der har tidligere være skov, som har været op til 90 år gammel, men nu er skoven væk. Og netop det at fælde for meget skov, har skovarbejdere fra Valga Puu tidligere fået bøde for.
Siim Kuresoo, der er uddannet biolog ved Tartu universitet, arbejder for Estonian Fund for Nature. Han viser et område på 5 hektar frem, der er ejet af Valga Puu. Alle træer er væk.
- Estland har meget træ. Men problemet er, at biodiversiteten i Estland er blevet meget dårligere. Det store problem er, at fuglene ikke har noget sted at gå hen, når deres skov bliver fældet, siger han.
Siim Kuresoo forklarer, at der også fældes mange syge og skæve træer, som så bliver til biomasse. Det skriver Ørsted også på sin hjemmeside, hvilket bliver fremstillet som noget positivt. Men Siim Kuresoo påpeger, at dyrene og skoven har brug for netop de syge træer, så biodiversiteten og økosystemet opretholdes.
- Syge træer er til enorm meget nytte i skovene. Hvis de var blevet stående i skoven, havde det været et godt hjem for mange små dyr.
Certifikaterne
Når Ørsted kan kalde deres biomasse 100% bæredygtigt, er det altså på grund af de forskellige certificeringsordninger, som Ørsted benytter. Og det er firmaet Preferd by Nature, der har licens til at tildele certifikaterne til biomassen og de har kontor i Estland.
Det er primært tre forskellige certifikater, som biomassen stræber efter. PEFC, SBP og FSC.
PEFC: sikre, at det træ, der fældes og bruges hele vejen fra saværkerne og ud til de endelige produkter på hylderne, er bæredygtige. PEFC støtter bæredygtig forvaltnign af skoven.
SBP: Er det Sustainable Biomasse Program, der giver virksomhederne papir på, at de opfylder alle dokumentationskrav i den dansk branchaftale om bæredygtig biomasse.
FSC: Er en international non-profit mærkningsordning til træ og papir. Kravet for mærket er, at der ikke mp blive fældet mere skov, en skoven kan nå at reproducere. Samtidig er FSC en sikkerhed for, at dyr og planteliv bliver beskyttet.
Den grønne NGO Verdens skove anerkender hverken PEFC eller SBP, da de mener, de ikke sikre skovene godt nok. Derimod mener de, at man minimum skal gå efter FSC, men det er heller ikke sikkert.
- Vi opfordrer normalt til som minimum at gå efter FSC-certificeringen, der sikrer en ansvarlig skovdrift, når man vælger træprodukter. FSC certificering er dog ikke en klima garanti, så FSC biomasse er ikke nødvendigvis godt for klimaet. Selvfølgelig er der brodne kar og eksempler på, at den ikke virker optimalt, men det er den bedste certificeringsordning for skov og træprodukter. Desværre har vi set, at FSC-certificeringen, som i Estland, ikke altid er god nok til at sikre, at produktionen foregår på en ansvarlig måde. For eksempel lader det til, at FSC-standarden i landet tillader renafdrift i Natura 2000 områder, der i Danmark regnes som såkaldte High Conservation Value-skovområder og derfor ikke må renafdrives. Det burde efter vores mening selvfølgelig ikke finde sted, ikke mindst da det ofte er vigtige og artsrige habitater, der på den måde nulstilles, og selv hvis der genplantes vil det tage mange årtier før naturværdierne genskabes, lyder det fra Jens Kanstrup, biolog og teknisk rådgiver i Verdens Skove.
Lov skal følges
I Tartu har Preferred By Nature kontor. Det er herfra, de kører ud og tjekker firmaernes produktion og behandling af blandet andet skovområder. Virksomheden kontrollerer og sikrer, at biomassen produceres korrekt, så den kan opfylde kravene til certifikaterne.
Hvor ofte tjekker I virksomhederne?
- Normalt tjekker vi én gang om året. Vi sikrer os, at de har et system på plads, så de overholder alle regler og procedurer.
Hvad med de andre 364 dage om året?
- Jeg plejer at sammenligne certificeringer med færdselsloven. Du ved, vi har en lov og den skal følges. Så er der nogen, der kontrollerer en gang i mellem. Men det er jo ikke nogen garanti for, at reglerne altid bliver overholdt. Vi er rimelige sikre på, at det gør en forskel, at vi er ude og certificerer og at vi har de her kontrolfunktioner. Men ligesom med færdselsloven er det ikke en garanti for, at der aldrig er nogen, der kører for hurtigt.
Skriftligt svar på kritikken af Graanul Invest
Vi har forelagt kritikken for Graanul Invest. De svarer følgende i en mail:
Hvis Preferred by Nature ikke kan garantere, at biomassen er 100 procent bæredygtig, hvordan kan I så?
"Det er et svært spørgsmål at besvare uden at have hørt samtalen.
Akkrediterede revisioner giver ikke garantier, men de kan godkende baseret på beviser, processen og de foranstaltninger, der er taget ift. de specifikke krav og standarder.
Kort og godt, så reviderer de regelmæssigt, om vores procedurer er effektive nok, og om vi har implementeret dem ordentligt."
(Uddrag af svar)
EU kritiserer og truer regeringen med bøder på baggrund af skadeligt skovbrug i Natura 2000-skove. Hvad tænker I om det?
"Vi er fuldstændigt åbne over for argumenterne og klarlægningen af reglerne for godt skovbrug i EU.
Det er op til EU-landene selv at håndtere deres egne Natura 2000-områder i overensstemmelse med reglementet, og en omfordeling af områderne har altid været en normal praksis."
(Uddrag af svar)
Hvad siger Graanul Invest til påstanden om, at jeres skovningsmetoder bidrager til ødelæggelsen af den estiske biodiversitet?
51,4 procent af Estland er dækket af skov. Omkring 13 procent af det er særligt beskyttet, hvor al form for skovdrift er forbudt.
Skovenes biodiversitet er virkelig godt beskyttet og vedligeholdt i Estland.
Ift. de skovningsmetoder, vi bruger, så har vi fuld tiltro til de relevante akademiske eksperter og studier i, hvordan man bedst foretager skovdrift.
Det sikrer den bedste regenerering af skove af den bedste kvalitet, der i højere grad kan optage CO2 i længere tid og det er samtidig en ordentlig måde at vedligeholde de bevarelsesværdier, der allerede er etableret."
(Uddrag af svar)
Ørsted fastholder
Ørsteds Senior Manager i afdelingen for Bioenergy Sustainability, Peter Kristensen, vil gerne forholde sig til, hvordan Ørsted kan skrive 100% bæredygtig biomasse på sin hjemmeside, når Preferred By Nature ikke kan love det.
Så når I på jeres hjemmeside skriver, I udelukkende bruger bæredygtig biomasse, så leverer I det I lover. Det kan du garantere 100 pct.?
- Jeg garanterer, alt vores biomasse er certificeret, og dermed følger vi de anbefalinger, der kommer fra myndighederne.
Jeg er helt med på, at det er certificeret. Men er den også 100 pct. bæredygtig?
- Den er 100% certificeret og dermed er den også bæredygtig, for det er det, som de danske myndigheder, EU myndigheder og generelt i samfundet har besluttet, at biomasse, der er certificeret, er bæredygtigt.
Og den er 100% pct. bæredygtig, når Peter Feilberg fra Preferred By Nature siger, at han ikke kan garantere, den er 100 pct. bæredygtig?
- Jeg ved jo ikke, hvad du har snakket med Peter Feilberg om, og i hvilken sammenhæng det er givet. Men biomasse, der er certificeret, det er 100% bæredygtigt ifølge de danske myndigheder og ifølge EU's myndigheder.
Ørsted fremhæver desuden, at man har mulighed for at få undersøgt, om skovdriften foregår bæredygtigt.
- Certificeringssystemerne har helt klare regler for, hvordan man skal foretage kontroller. Der bliver lagt en plan for det. Man spørger f.eks. NGO'er og andre, om der er noget, man skal kontrollere og så tager de (Preferred by Nature, red.) ud i skoven og besøger arealer, hvor der er foregået skovning.
Du kan se hele dokumentaren på TV2 ØSTJYLLANDs YouTube-profil.